Subject: Vs: Ligikaudsed arvutused majutuse ja toitlustuse käibemaksumäära hüpoteetilise langetamise mõju kohta
From: Rait Kiveste - RAM <[email-masked]>
To: Aleksandr Michelson - MKM <[email-masked]>, Kadri Klaos - RAM <[email-masked]>
Cc: Kristina Jerjomina - MKM <[email-masked]>, Mario Lambing - MKM <[email-masked]>, Raoul Lättemäe - RAM<[email-masked]>
Date: Mon, 5 Jan 2026 10:57:02 +0000

Tere,

Enne kui hinnangu juurde minna, siis tutvustaks Rahandusministeeriumi seisukohti nii toidu, toitlustuse ja majutuse käibemaksumäära vähendamise osas:

•          Mõju toidu, toitlustusteenuse hinnale ja kättesaadavusele on piiratud
Käibemaksuerisus ei ole tõhus meede toidu või toitlustusteenuse hinna alandamiseks ega kodumaise toidu kättesaadavuse või tootjate konkurentsivõime parandamiseks.
•          Suur eelarvekulu ja fiskaalpoliitilised riskid
Käibemaksumäära vähendamine nii majutuse- kui ka toitlustusteenuse puhul 9%-le tooks kaasa kulu suurusjärgus 100 miljonit eurot aastas. Näiteks vähendatud käibemaksumäär kõigile toidukaupadele tähendaks koguni 400 miljoni euro suurust eelarveauku aastas. Rahandusministeerium ei toeta käibemaksu soodusmäärade laiendamist või muutmist riigile ebasoodsas suunas. Teame, et rahandusminister on selle eest valmis võitlema.
•          Eelarvepuudujäägi süvenemine ja maksupoliitika
Viimased maksutõusud tehti vastavalt vajadustele tõsta kaitsekulutusi ja eelarvedefitsiidi vähendamise eesmärgil. EHRL ettepanekuga kehtestada vähendatud käibemaksumäär süvendaks eelarve defitsiiti, kuna puuduvad katteallikad, mis on väga vastuoluline. See tähendaks vajadust tõsta muid makse või kärpida kulutusi. Seega tähendaks maksulangetuse kompenseerimine uue maksu kehtestamise hinnaga, mis oleks sisuliselt halb maksupoliitika.
•          Jõukamad leibkonnad on peamised kasusaajad majutus- ja toitlustusteenustest:
Kõrgemates sissetulekudetsiilides (VIII–X) on hotellide ja restoranide kasutamine oluliselt suurem kui madalamates detsiilides, mistõttu nende kulutuste osakaal ja kasu on jõukamate leibkondade seas suurem.
•          Mõju perede toimetulekule on ebaefektiivne
Käibemaksumäära (toidule) langetamine on kulukaim meede perede toetamiseks, sest selle kasu on piiratud ja jaotub ebaühtlaselt.
•          Rahvusvahelised organisatsioonid ei toeta erisusi
OECD ja IMF soovitavad hoida käibemaksusüsteemi lihtsana – ühetaoline määr, lai maksubaas, vähe erandeid.
•          Puudub otsene seos maksumäära ja toidu, toitlustusteenuse hinna vahel
EL riikide võrdluses on madalama maksumääraga riikides tihti kõrgemad toiduhinnad (nt Soome, Luksemburg, Iirimaa). Madal määr ei garanteeri madalat hinnataset.
•          Hinnalangus on lühiajaline ja ei pruugi kaasa tuua loodetud hindade langust
Näited Leedust, Hispaaniast ja Soomest näitavad, et käibemaksu alandamise mõju hindadele kas ei püsi pikalt või ei too kaasa ootuspärast hinnalangust.
•          Hinnakujundust mõjutavad kaupade ja teenuste puhul muud tegurid
Peamised mõjutavad komponenid on üür ja kinnisvara, turustruktuur, turisimi nõudlus ja hooajalisus, tooraine hind, tööjõukulud ja kaubanduslik juurdehindlus.

•          Efektiivsemad on otsesed (sihitud) toetused
Majutus- ja toitlustussektori toetuseks on tõhusamad otsetoetused. Aga ka madala sissetulekuga tarbijate toetamiseks on otsetoetused tõhusamad kui maksuerisused.
•          Puudub vajadus eraldi mõjuanalüüsiks
Käibemaksu mõju hindadele on rahvusvaheliselt korduvalt analüüsitud; kasu on piiratud ja ebaühtlane.

Tagasiside punktide osas:
1.    vaadata läbi lisatud Exceli faili kaks arvutust (töölehed „Arvutused1“ ja „Arvutused2“). Teha vajaduse korral parandusi või metoodilisi täpsustusi (nt efektiivse määra kasutamine erinevate sektorite lõikes, eelduste korrigeerimine, käibe prognoosid jms);
Arvutused1:
Üldine kommentaar on siin, et sisaldab metoodilist piirangut käibemaksu mõju hindamisel (ei soovita kasutada). Käibemaksu laekumist ei saa hinnata üksnes KM-ga maksustatud käibe ja maksumäära põhjal, kuna käibemaks on lisandväärtuse maks ning tegelik laekumine sõltub ka sisendkäibemaksu mahaarvamisest. Seetõttu on sellisel viisil saadud „KM laekumise“ näitajad arvestuslikud, ülehindavad tegelikku laekumist ega ole sobivad lähte-eelduseks käibemaksumäära muudatuse mõju hindamisel. Ühesõnaga, hinnang 147 miljonile eurole aastas mõjuna tundub liialdatud, samas kui EHRL-i hinnang 20 miljonile eurole on selgelt liiga madal.
Lisaks on välja toodud „turismi eelarve 2025.a: EISi raha“ mis ei puutu otseselt käibemaksumäära muudatuse mõju hindamisse.
Samuti tabelis „KM vähendamise mõjud“: nagu meie seisukohtades on viidatud, on tõenäoline, et käibemaksumäära langetused ei kandu olulisel määral tarbijahindadesse, vaid jäävad valdavalt ettevõtjate kasumiks või katavad sellega oma sisendkulude kasvu. Samas on praktikas täheldatud, et käibemaksumäära tõusud kanduvad hindadesse suurel määral, mistõttu on mõju hinnale maksutõusude ja -langetuste puhul erinev. Arvutustes on riigieelarvesse lisatulu arvestatud eeldusel, et hinnad langevad ja tarbijate kasutatav raha suureneb, mis on liiga optimistlik eeldus ning Rahandusministeerium sellist lähenemist oma mõjuhinnangutes ei kasuta. Samuti puuduvad piisavad empiirilised tõendid selle kohta, et käibemaksumäära muutus iseenesest tooks kaasa varimajanduse märgatava vähenemise.
Arvutused2:
Samad kommentaarid, mis eelmise punkti juures seoses „KM vähendamise mõjud“ eeldustega. Usun, et mõju on reaalsusele oluliselt lähemal kui „Arvutused 1“ lehel.
2.    hinnata, kumb metoodika on Teie hinnangul sobivam majutuse ja toitlustuse käibemaksumäära muutmise mõju hindamiseks;
Juba väljapakutud „Arvutused 2“ kaudu, sest alus ja metoodika on õigem. Käibemaksu laekumise ülehindamist metoodilise lihtsustuse tõttu vaatasime esimese punkti juures.
Samuti on tähelepanek MKMi esialgses hinnangus, kus mainite: „2025. aasta osalise perioodi KMD andmete põhjal oli (arvestuslik) käibemaksu ja käibe suhe kogu majanduses umbes 15,9%, majutuses 16,3% ja toitlustuses 22,3%. See viitab, et nullmääraga käivet on kogu majanduses rohkem kui majutuse ja toitlustuse valdkonnas; seetõttu ei pruugi majanduse keskmine efektiivne määr olla nende sektorite jaoks hea üldistus“.
Siin on midagi valesti - KMD andmetel arvutatud käibemaksu ja käibe suhtarvude tõlgendamisel tuleb arvestada, et 2025. aasta II poolaastast kehtiva 24% standardmäära juures on selle suhte teoreetiline maksimum ligikaudu 19,4% (24/124). Seetõttu ei ole toitlustuse puhul saadud 22,3% näitaja ka selle määra juures võimalik ning viitab pigem metoodilisele probleemile (nt lugeja või nimetaja ebakorrektne käsitlus), mitte sektori tegelikule maksukoormusele. Majutuse ja toitlustuse laekumise ja kogukäibe suhe on ca 6%.
3.    anda lühike hinnang sellest, millises suurusjärgus peab Rahandusministeerium realistlikuks käibemaksutulu vähenemist juhul, kui majutuse ja toitlustuse käibemaksumäär langetatakse 9%-ni.
Majutuse- ja toitlustuse soodusmäära kehtestamisest tingitud hinnanguline käibemaksu laekumise vähenemine on järgmisel aastal 100 miljoni euro kanti ehk 2% käibemaksu 2026.a prognoositud laekumisest. See ühtib „Arvutused2“ lehega (v.a tõendamata/ebatõenäoliste eelduste osa). Maksutulu mõjuhinnangu saab anda SKP statistikale tuginedes, kus see kujuneb kodumajapidamiste lõpptarbimise ning selle prognoositud kasvu kaudu (eratarbimise nominaalkasvu nii 2025.a IV kv kui ka 2026.a lõpptarbimise prognoosi osas), millele on rakendatud käibemaksu efektiivset määra.

Terv,
Rait

________________________________
Saatja: Aleksandr Michelson - MKM <[email-masked]>
Saadetud: teisipäev, 16. detsember 2025 15:12
Adressaat: Kadri Klaos - RAM <[email-masked]>; Rait Kiveste - RAM <[email-masked]>
Koopia: Kristina Jerjomina - MKM <[email-masked]>; Mario Lambing - MKM <[email-masked]>; Raoul Lättemäe - RAM <[email-masked]>
Teema: Ligikaudsed arvutused majutuse ja toitlustuse käibemaksumäära hüpoteetilise langetamise mõju kohta

Tere

Pöördume Teie poole palvega vaadata üle Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi arvutused käibemaksumäära hüpoteetilise muudatuse mõjude kohta riigieelarvele.

Eesti Hotellide ja Restoranide Liit (EHRL) taotleb käibemaksumäära langetamist nii majutusteenustele kui ka toitlustusteenustele. Oleme Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis lubanud EHRL-ile, et hindame selle ettepaneku võimalikku mõju riigieelarvele. Oleme nüüd esmased arvutused teinud ning protsessi käigus palunud metoodilist nõu fiskaalpoliitika osakonna analüütikult Rait Kivistelt.

Palume Rahandusministeeriumil vaadata üle kaks erinevat arvutusviisi ning anda hinnang, kumb lähenemine on Teie hinnangul realistlikum ja/või milliseid parandusi peaksime tegema, et tulemused oleksid kooskõlas Rahandusministeeriumi senise metoodikaga.

Arvutuste kirjeldus

Mõlemad arvutused on tehtud 2025. aasta kohta, eeldades, et:
• majutusteenuste käibemaksumäär langeb 13%-lt 9%-le;
• toitlustusteenuste käibemaksumäär langeb 24%-lt 9%-le.

Need arvutused on vajalikud suhtlemisel turismisektori esindajatega (EHRL jt), et selgitada riigi võimalikku maksutulu muutust ja sellega seotud riske.

1. Esimene arvutus (tööleht „Arvutused1“)

Esimese lähenemise aluseks on Maksu- ja Tolliameti käibedeklaratsioonide (KMD) andmed:
• lähtusime maksustatavast käibest MTA KMD-de andmestikus;
• eristasime majutusteenuste käibe ning erineva tegevusalaga ettevõtete toitlustusteenuste käibe;
• rakendasime kehtivaid maksumäärasid ja tegime otsese ümberarvutuse 9% määra peale.

Selle lähenemise tulemuse kohaselt oleks käibemaksumäära langetamise mõju riigieelarvele ligikaudu –147 miljonit eurot aastas.

2. Teine arvutus (tööleht „Arvutused2“)

Teise lähenemise koostasime Rait Kiviste soovitusel, kasutades käibemaksu efektiivset maksumäära:
• aluseks võtsime majanduse keskmise efektiivse käibemaksumäära (laekumine / baas);
• rakendasime selle SKP kodumajapidamiste kulutuste numbritele.

Selle metoodika kasutamise tulemusel kujuneb riigieelarve võimalikuks tulude vähenemiseks ligikaudu –82 miljonit eurot aastas.

EHRL-i arvamused ja arvutused

EHRL on meile edastanud oma arvutused, mille aluseks on MTA avalikud andmed. Nende hinnangul oli 2024. aastal majutuse ja toitlustuse sektoris kokku deklareeritud käivet 1,472 miljardit eurot ning tasumisele kuuluvat käibemaksu 88 miljonit eurot. EHRL toob välja, et meie arvutustes kasutatud hinnanguline käibemaksutulu (ligikaudu 300 miljonit eurot) moodustaks ligikaudu 7,5% kogu riigi käibemaksutulust (4,1 miljardit eurot 2024. aastal), mis võib nende hinnangul olla liialt kõrge.

EHRL on oma analüüsides järeldanud, et isegi ilma positiivsete käitumismõjudeta jääks riigile saamata jäänud käibemaksutulu suurusjärku –30 kuni –35 miljonit eurot, ning kui arvesse võtta sektori tööjõumahukust ja võimalikku tegevuse vähenemist, võiks tegelik mõju nende hinnangul jääda alla 20 miljoni euro aastas.

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esialgne hinnang

Meie sisemise analüüsi põhjal kipume endiselt pigem toetuma esimesele lähenemisele, mis tugineb otseselt KMD andmetele. Selgituseks:
• 2025. aasta osalise perioodi KMD andmete põhjal oli (arvestuslik) käibemaksu ja käibe suhe kogu majanduses umbes 15,9%, majutuses 16,3% ja toitlustuses 22,3%.
• See viitab, et nullmääraga käivet on kogu majanduses rohkem kui majutuse ja toitlustuse valdkonnas; seetõttu ei pruugi majanduse keskmine efektiivne määr olla nende sektorite jaoks hea üldistus.
• Kui jätta nullmääraga käive välja, on toitlustuse näitajad lähedased Eesti keskmisele, majutus aga tänu soodusmäärale madalam.
• Ka pärast sisendkäibemaksu arvestamist on laekumine sektoriti erinev: majutuses jääb see keskmisest madalamaks, toitlustuses on kõrgem. Sellest tulenevalt ei pruugi „ühe keskmise“ efektiivse määra rakendamine mõlemas sektoris anda kuigi täpset tulemust.

Sellest järeldame, et toitlustuse puhul võib Eesti majanduse keskmise efektiivse määra kasutamine olla teataval määral õigustatud, kuid majutuse puhul on selline lähenemine oluliselt küsitavam. Samas on majutussektori käibemaksulaekumise absoluutne maht väiksem ning seetõttu jääb ka võimaliku vea mõju kogutulemusele suhteliselt piiratud.

Võrdlusena viitame Rahandusministeeriumi varasemale analüüsile: kui majutuse käibemaksumäära sooviti tõsta 9%-lt 20%-le, hinnati sellega seotud lisatuluks pärast negatiivsete mõjudega arvestamist ligikaudu 20 miljonit eurot aastas (seletuskiri „KM määr“, 25.04.2023<https://www.koda.ee/sites/default/files/content-type/content/2023-04/seletuskiri_KMm%C3%A4%C3%A4r_25042023_1.pdf>, lk 12). Nullelastsuse eeldusel (nõudlus ei muutu) oli hinnanguline lisatulu umbes 35 miljonit eurot (lk 13). Sellest järeldame, et meie KMD-andmetel põhinev lähenemine annab tulemuse samas suurusjärgus, millega Rahandusministeerium on varem arvestanud.

Palve Rahandusministeeriumile

Palume Rahandusministeeriumil:

  1.  vaadata läbi lisatud Exceli faili kaks arvutust (töölehed „Arvutused1“ ja „Arvutused2“);
  2.  hinnata, kumb metoodika on Teie hinnangul sobivam majutuse ja toitlustuse käibemaksumäära muutmise mõju hindamiseks;
  3.  teha vajaduse korral parandusi või metoodilisi täpsustusi (nt efektiivse määra kasutamine erinevate sektorite lõikes, eelduste korrigeerimine, käibe prognoosid jms);
  4.
anda lühike hinnang sellest, millises suurusjärgus peab Rahandusministeerium realistlikuks käibemaksutulu vähenemist juhul, kui majutuse ja toitlustuse käibemaksumäär langetatakse 9%-ni.

Palume võimalusel teada anda, mis ajaks oleks Teil võimalik tagasiside anda, et saaksime oma ajakava vastavalt planeerida.

Lugupidamisega

Aleksandr Michelson, PhD
turisminõunik
Ettevõtluskeskkonna ja tööstuse osakond
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
+372 55529176